Tárolóládák: Kulcsszerep az anyagáramlásban
![](https://assets.bitocloud.net/Bilder/Ratgeber/Materialfluss/materialfluss_behaelter_BITO_Fachwissen.jpg?crop=left%2Ctop&fit=crop&fm=jpeg&ixlib=php-2.1.1&q=80&w=290&s=47a1dadf68416efdbcede78b8b4d02e6)
A megfelelő kialakítás, ill. a tárolóládák helyes kiválasztása rendkívül fontos a vállalaton belüli folyamatos anyagáramlás szempontjából. A tárolóládák nemcsak tárolóeszközként szolgálnak a logisztika területén, hanem információközvetítőként is, amivel megteremtik az alapot a kanbanrendszerekhez. A vállalaton belüli folyamatoptimalizálásban is fontos szerepet játszanak. A tárolóládák kialakítása jelentősen meghatározza a futási tulajdonságokat és a szállítószalagokon keltett zaj mértékét. Így az ergonomikus munkahelyek kialakításának szintén fontos elemei.
Nem csak tárolóeszköz
Az anyagáramlásba minden folyamat – a nyersanyagok kitermelésétől, a megmunkáláson és feldolgozáson át, egészen a szállítóknak való szétosztásig és a végfelhasználóhoz vezető útig – beletartozik. Egyaránt magában foglalja a termék szállítását és logisztikáját, tárolását, tartózkodását, valamint ellenőrzését érintő folyamatokat. Amennyiben a vállalaton belül zajlik, belső anyagáramlásról beszélünk. Az anyagáramlást általában információáramlás is kíséri, amelynek rögzítése, szállítása, feldolgozása és kiadása adatok formájában történik. A tárolóládák a tárolás, a szállítás és az információközvetítés során is fontos szerepet játszanak. Az anyagok áramlása azonban csak a tárolóeszközök szabványosítása révén automatizálható. Az olyan tárolóeszközöknek, mint a raklapok, a dobozok, a konténerek stb. szabványosítottnak kell lenniük, hogy a logisztikában teljes mértékben ki lehessen aknázni az állványkiszolgáló berendezésekben, a szállítókocsikban, a vezető nélküli szállítórendszerekben, az anyagmozgató eszközökben és az anyagmozgató berendezésben rejlő lehetőségeket. Például a kisalkatrész-tárolókat Euro ládáknak, Euro-szabvány méretű tárolóládáknak vagy Euro dobozoknak is nevezik. Ezért többszöri használatuk közösen történhet. A kisalkatrész-tárolókat a gépkocsigyártók és a beszállítói ipar logisztikai láncának optimalizálására fejlesztették ki. A rendszer az 1200 × 800 mm (Euro raklap) és az 1200 × 1000 mm (ISO) nagyságú alapterülethez igazodik modulárisan. Az alapterület mindkét esetben megduplázódik, és 300 × 200 mm, 400 × 300 mm és 600 × 400 mm a névleges mérete. Időközben az Euro tárolóládákat szabványosításuk miatt már a gépjárműiparon kívül is használják. A tárolóládák az egyedi azonosítójuk (mely a vonalkódban van eltárolva, RFID) miatt információközvetítőként is szolgálnak. A raktárkezelési rendszerben, ill. az anyagáramlást felügyelő számítógépben ez az azonosító adott árucikkel vagy megbízással van összekapcsolva. Így a tárolóládák és az anyagok automatikusan felismerhetők és irányíthatók a raktárban.
Példák funkcionális tárolóláda-kivitelre
A modern dobozok mechanikai tulajdonságainak köszönhetően sokféle művelet végrehajtható a logisztika területén. Például elvárás, hogy a tárolóládák lehetőleg kis súrlódással és halkan fussanak az anyagmozgató berendezésen. Ezenkívül rendkívül kicsik a tűrések a tárolóládák aljának behajlására nézve. A BITO XL-Motion tárolóládáját például kifejezetten automatizált raktárokhoz tervezték, hogy optimálisan teljesítse az egyenletességgel, érdességgel és súrlódási együtthatóval kapcsolatos követelményeket. Erről a tárolóláda alján található körbefutó innovatív sáv gondoskodik. Azért, hogy a raktárüzem során fellépő nagy igénybevételeknek ellen tudjon állni, a tárolóláda alját sima keretszerkezettel látták el, melyet diagonális támasztóbordák kötnek össze a dobozzal. Ez a szendvicsszerkezet megakadályozza, hogy túl nagy teher esetén meghajoljon a tárolóláda alja. Mivel így mindig egyenletes és sima, az XL-Motion tárolóláda rendkívül csendesen fut az anyagmozgató berendezésen. Ennek köszönhetően lényegesen kellemesebb a munkahelyi légkör a raktárban. Az alacsony zajszint nemcsak kevesebb stresszt és így kevesebb kiesési időt, hanem kevesebb hibát és a munkával való nagyobb elégedettséget is eredményez.
A tálcákat automatizált kisalkatrész-raktárakban használják a nem szállítható áruk, pl. kartoncsomagolások szállításához és betárolásához. Ezek kifejezetten az adott anyagmozgató berendezés követelményeire szabottak. Az automatikus be- és kirakodás érdekében kiemelő funkció áll rendelkezésre, melynek segítségével a tálcán található áruk elválaszthatók a tálcától. Ezután elvégezhető pl. az áruk egymásra helyezése a raklapokon.
Kanbanrendszerek és -tárolóládák
A kanban a decentralizált termelés egyik módszere, melynél adatkártyák – japánul: kanban – segítségével indíthatók el az egyes termelési és logisztikai folyamatok. A kanbanmódszer előnye a termeléshez szükséges alkatrészek decentralizált irányítása, a lean raktár és a just-in-time logisztikája. A kártyákon olyan fontos adatok vannak feljegyezve, mint a cikkszám, a mennyiség, a tárolási hely stb. A termelés tehát jelet küld az előző termelési szakasznak, hogy új alkatrészekre van szükség. Például egy üres tárolóládát küld az adott alkatrészre vonatkozó megrendelőkártyával együtt a (lean) raktárba, majd magával visz onnan egy teli tárolóládát. Az alkatrészraktár ekkor tudja, hogy az adott árucikket meghatározott mennyiségben után kell rendelni, és elküldi a vonatkozó rendelési megbízást a forrásnak (a beszállítónak). A beszállító teljesíti a megbízást, és a raktárba viszi a megfelelő alkatrészt a kívánt mennyiségben. A kanbankártya tehát a termelés megrendelőkártyájaként szolgál, mely meghatározott termelési megbízást, ill. reakcióhullámot vált ki. A kanbanrendszer esetében egyetlen egyénnek sem kell a teljes folyamatláncot ismernie. Mindig csak a nyitott kanban-tárolóládát töltik fel a mindenkori helyi munkaálláson. A rendszer tehát önszabályozónak és önszerveződőnek bizonyul, továbbá helyismeretre és egyszerű szabályokra épül. Manapság a kanbankártyák helyett olyan adathordozókat használnak, mint a vonalkódok vagy az RFID-chipek. Az adatok, ill. a termelési megbízás továbbítása a raktárkezelési rendszerhez, a vállalatirányítási rendszerhez, ill. az adott alkatrész beszállítóihoz WiFi-n keresztül történik.
A folyamatoptimalizálás kiindulási pontja
Különösen az Ipar 4.0 korszakában célszerű a kisebb vállalatokon belül is optimalizálni és karcsúsítani az eljárásokat és folyamatokat. Ennél jó kiindulási pont a szállítás- és anyagáramlás. Ennek során különösen az anyagok és a termékek átfutási idejét kell ellenőrizni. Amennyiben ezek felesleges állomásokon haladnak át, esetleg lerövidíthetők a feldolgozási idők. Az átfutási idők bárminemű csökkentése költségmegtakarítást jelent. A vállalat minden helyszínén az optimális szállítóeszközt használják? Szükség van esetleg speciális szerkezetekre? Természetesen ugyanilyen fontosak a szállítóládák. A termékeknek, munkaállomásoknak és folyamatoknak megfelelő szállítóládákat használnak? Ezen a területen döntő mértékben észszerűsíthető a raktározás, a szállítás, ill. az intralogisztika, amivel csökkenthetők a költségek.
Az állványok jelentősége az anyagáramlásban
Az állványok általában az anyagáramlás forrásaként vagy süllyesztőjeként funkcionálnak. Azaz az árut kiveszik az állványból és az áru bekerül az anyagok áramlásába, vagy az áruk az áruátvételtől, ill. a termelésből érkeznek, és az állványokhoz szállítják és betárolják azokat. Néha azonban az állványokon belül is zajlik anyagáramlás, például a raklapokhoz vagy tárolóládákhoz és kartondobozokhoz használt utántöltő állványokban. Ez az anyagáramlás lehet a kanbanrendszer keretében zajló felöltési tevékenység vagy komissiózás keretében zajló feltöltésirányítás. Ennek során az utántöltő állványrendszer automatikus, FIFO-elv (first in, first out) szerinti mozgást garantál a betárolási oldaltól a kitárolási oldalhoz vezető mozgási irányának köszönhetően. Az átmeneti tárolók is funkciót töltenek be az anyagáramlásban. Többlépcsős komissiózás esetén például a „kigyűjtött” megbízásokat tartalmazó tárolóládáknak legtöbbször egy állványon kell várniuk a további tételekre.
Szeretné hatékonyabbá tenni saját vállalatában az anyagáramlást? Segítünk Önnek.